Mida eelistavad Eesti inimesed õppida kutsekoolides, mida kõrgkoolides? Statistikaamet teeb eesootava õppeaasta puhul ülevaate möödunud aasta kõige popimatest erialavalikutest.
Statistikaameti rahvastiku- ja haridusstatistika tiimijuhi Terje Trasbergi sõnul võeti kõrghariduses 2023/2024 õppeaastal vastu inimesi 530-le ja kutsehariduses 584-le õppekavale. Need omakorda jaotusid 28-sse erinevasse õppekavagruppi.
„Neist 11 on sellised, mida saab valida vaid kõrgkoolides. Nendeks on ajakirjandus ja infolevi, füüsikalised loodusteadused, humanitaaria, keeled ja kultuurid, matemaatika ja statistika, psühholoogia, sotsiaalteadused, sport, usuteadus, õigus, õpetajakoolitus ja kasvatusteadus,“ selgitas ta.
Kutsekoolides on popp tehnika, tootmine ja tehnoloogia
Kutsekoolide populaarseim õppekavagrupp on tehnika, tootmine ja tehnoloogia. Selle valis lausa 3545 õpilast ehk 27% sisseastujatest. Sellesse gruppi kuuluvad teiste seas erialad nagu elektrik, mootorsõidukitehnik ja rätsep.
Teisel kohal on 1714 sisseastujaga (13%) isikuteenindus (erialad nagu näiteks kokk, juuksur, spaateenindaja) ning kolmandal kohal ärindus ja haldus (1395 ehk 11%).
Kõrgkoolides valitakse enim ärindust ja haldust
Kõrgkoolidesse läks ärindust ja haldust õppima 1907 õpilast ehk 14% kõrgkooli sisseastujatest, mis teeb sellest sealse populaarseima õppekavagrupi.
Populaarsuselt teisel kohal on õpetajakoolituse ja kasvatusteaduse õppekavad (1438 õpilast ehk 11% kõigist). Kolmandal kohal aga informaatika ja infotehnoloogia (1385 ehk 10%) õppekavad.
Kutse- ja kõrgkoolide peale kokku eelistakse enim tehnikat
Kutse- ja kõrgkoolide peale kokku on populaarseim õppekava tehnika, tootmine ja tehnoloogia, selle kava valis endale 18% sisseastunuist. „Tegu on selge liidriga kutsekoolidesse astujate hulgas, samas kui kõrgkoolides jääb see grupp neljandaks,“ kommenteeris Trasberg nähtavat erinevust.
Teisel kohal on ärinduse ja halduse õppekavad (13% kõigist sisseastunuist) ning kolmandal kohal informaatika ja infotehnoloogia õppekavad (10%).
Mõlemad õppekavagrupid on nii kutse- kui ka kõrghariduses esindatud küllaltki võrdselt. Neljandal kohal on isikuteeninduse õppekavad (7%), mida õpetatakse valdavalt kutsehariduskoolides.
Sisseastujad haridusliigi ja õppekavagrupi lõikes, 2023/24 õa
Emakeelte lõikes ilmnesid erinevused
Kui vaadelda õppurite valikuid nende emakeele lõikes, joonistuvad välja teatavad erinevused. „Vene emakeelega sisseastujatest 59% valis kutse- ja 41% kõrgharidusse. Eesti emakeelega sisseastunud jaotuvad haridusliikide vahel võrdsemalt: 48% astus kutse- ja 52% kõrgharidusasutusse,“ nentis analüütik.
Trasbergi sõnul paistavad ka õppekavade valdkondlikus valikus välja selged erinevused. Vene emakeelega sisseastujatest valis 26% õppekavagrupi tehnika, tootmine ja tehnoloogia, samas kui eesti emakeelega sisseastujatest eelistas seda 17%. „Samas suunas erinevus ilmneb informaatika ja infotehnoloogia grupis (vastavalt 13% ja 9%) ning ka tervishoiu ja transporditeenuste õppekavagrupis (mõlemas neis vastavalt 6% ja 3%),“ lisas ta.
Õppekavagrupid, mida eesti emakeelega sisseastujad eelistavad rohkem kui vene emakeelega sisseastujad, on põllumajandus, metsandus ja kalandus (vastavalt 6% ja 1%), ärindus ja haldus (13% ja 10%), sotsiaalteenused (5% ja 3%) ja sotsiaalteadused (3% ja 1%).
Populaarseimad erialad Eesti kutse- ja kõrgkoolides (1)
Eestlased Eestis | 16 Aug 2024 | EWR
Viimased kommentaarid
Kommentaarid on kirjutatud EWR lugejate poolt. Nende sisu ei pruugi ühtida EWR toimetuse seisukohtadega.
Eestlased Eestis
TRENDING